FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Kratkostični tok akumulatorja je 24 A, njegova notranja upornost pa 0,50 . Kolikšno moč troši upornik z upornostjo 2,0 , če ga priključimo na akumulator? (46 W)
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Izhajaš iz \(Q=cm \Delta T\) (c je specifična toplota). Sprememba temperature po času pa je sorazmerna spremembi energije po času, kar je isto kot moč, ki se porablja na odseku žice zaradi njene upornosti.urban2012 napisal/-a: ↑20.4.2017 12:21Kolikšna je gostota toka skozi toplotno izolirano bakreno žico, če se
njena temperatura povečuje s hitrostjo 0,10 K/s?
Vem da je j= I/A, ampak kje naj uporabim hitrost spreminjanja temperature in kako naj izpeljem enačbo za tok, ker najbližje kar sem prišel je, da je:
I=A*E/ro (sprecifična upornost) j= E/ro, kjer pa nimam znanega E, prav tako ro ne morem izračunati, ker imam spremembo temperature s časom (razen če vzamem nek čas)
Najprej izračunaj napetost akumulatorja (iz notranje upornosti in kratkostičnega toka).
Izračunati moraš napetost na sponkah sistema, ki ga tvorita dva zaporedno vezana kondenzatorja, oz. vsoto napetosti posameznih kondenzatorjev.urban2012 napisal/-a: ↑20.4.2017 11:51Kondenzatorja s kapacitetama 500 F in 800 F zvežemo zaporedno
in sistem naelektrimo z nabojem 3,00 mC. Kolikšna napetost ostane
na sponkah sistema, če pride v prvem kondenzatorju do kratkega
stika?
Poznam vse enačbe in to, zanima me zgolj po čem me naloga sprašuje? Katero napetost moram izračunati? Na kondenzatorju 2? Napetost na začetku?
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Hvala, derik. Če bi lahko še povedali, kaj naj potem naredim pri drugi nalogi. Ker to sem že sam ugotovil, potem pa se poskušal na vse možne načine, da je tok konstanten, pa sem ugotovil da ne more biti, pa da je napetost konstanta, pa sem potem moč računal U^2/R (R=2) pa nikakor ne pridem do rezultata 46 W.
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
In pa še kako naj izrazim moč, da bom dobil gostoto, ker vedno mi manjka nek podatek. (Prvi primer: bakrena žica)
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
\(U_n=I_k*R_n=24*0,5\)urban2012 napisal/-a: ↑23.4.2017 8:51Hvala, derik. Če bi lahko še povedali, kaj naj potem naredim pri drugi nalogi. Ker to sem že sam ugotovil, potem pa se poskušal na vse možne načine, da je tok konstanten, pa sem ugotovil da ne more biti, pa da je napetost konstanta, pa sem potem moč računal U^2/R (R=2) pa nikakor ne pridem do rezultata 46 W.
\(I=U_n/(R_n+R)=12/2,5\)
\(P_R=I^2R=(12/2,5)^2*2\)
Računaš za odsek žice dolžine L in ga obravnavaš kot upor. Dolžina in presek se ti pokrajšata, tako da ti ostane le gostota toka in konstante.In pa še kako naj izrazim moč, da bom dobil gostoto, ker vedno mi manjka nek podatek. (Prvi primer: bakrena žica)
Ker se specifična upornost s temperaturo spreminja (ni konstantna), tudi naraščanje temperature dejansko ni linearno s časom, ampak naloga verjetno predpostavlja, da to zanemarimo.
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Derik, hvala za vse razlage, ampak tista nalogo z gostoto toka mi še vedno ni jasna (predvsem enačbe), če bi lahko napisal enačbe, če ti ni pretežko.
Me pa zanima če morda prav razmišjam;
P= I^2 x R
I=j*A
R= ro (upornost) * (L/A)
Potem sledi (Po množenju)
j^2 x A x L x ro (upornost) = V x ro (gostota) x c x T/t
Se mi AxL in Volumen pokrajšata, upornost dam v ulomek na drugo stran in korenim. (dobim rezultat 4 MW/m^2 kar se mi zdi ogromno (kakšna je sploh enota?).
Me pa zanima če morda prav razmišjam;
P= I^2 x R
I=j*A
R= ro (upornost) * (L/A)
Potem sledi (Po množenju)
j^2 x A x L x ro (upornost) = V x ro (gostota) x c x T/t
Se mi AxL in Volumen pokrajšata, upornost dam v ulomek na drugo stran in korenim. (dobim rezultat 4 MW/m^2 kar se mi zdi ogromno (kakšna je sploh enota?).
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
\(j=\sqrt{\frac{\rho c}{\rho_u}*\frac{dT}{dt}}\)
kjer je \(\rho_u\) spec. upornost. Enote za j so \(Am^{-2}\).
Kakšne vrednosti si uporabil za konstante?
kjer je \(\rho_u\) spec. upornost. Enote za j so \(Am^{-2}\).
Kakšne vrednosti si uporabil za konstante?
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
* Po 500 m dolgem vodu želimo prenašati moč 5,0 kW pri napetosti
110 V. Kako debela bi morala biti bakrena žica, da izgube ne bi bile
večje od 1,0 %? (0,7 mm)
Če lahko kdo postopek cel z enačbami napiše, ker imam spet težavo, da vse kar vstavim nikoli ne pride rezultat 0,7 mm,![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
110 V. Kako debela bi morala biti bakrena žica, da izgube ne bi bile
večje od 1,0 %? (0,7 mm)
Če lahko kdo postopek cel z enačbami napiše, ker imam spet težavo, da vse kar vstavim nikoli ne pride rezultat 0,7 mm,
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Primerjaj obliko, ki sem jo zapisal, z navedeno ter enostavno odčitaj količine.
Gre za dvojno pot, kar se v enačbah načeloma upošteva kot dvojno relativno hitrost.In pa pri tretji kakšen pomen ima ta odboj frekvence, da se odbije nazaj do netopirja? Katera formula?
Poglej v kak učbenik.In pa če bi lahko na splošno razložili od kod izhajajo vsi ti konči izrazi? (enaka valovna dolžina?)
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Napiši sam najprej svojo rešitev.urban2012 napisal/-a: ↑24.4.2017 20:09* Po 500 m dolgem vodu želimo prenašati moč 5,0 kW pri napetosti
110 V. Kako debela bi morala biti bakrena žica, da izgube ne bi bile
večje od 1,0 %? (0,7 mm)
Če lahko kdo postopek cel z enačbami napiše, ker imam spet težavo, da vse kar vstavim nikoli ne pride rezultat 0,7 mm,![]()
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Dolga vodnika ležita v isti ravnini, pravokotno drug na drugega.
Kolikšne so gostote magnetnega polja v ogliščih kvadrata s stranico
30 cm, katerega središče je v presečišču vodnikov? Po vsakem od
vodnikov teče tok 6 A. (16 T; 0 T; -16 T; 0 T)
Vem da gre za enačbo B= u(0) x I/ 2 x pi x r
u(0) je indukcijska enačba
Zanima me katero razdaljo r moram upoštevati in pa ali moram tokove sešteti (če da, kako (I1+I2 ali po pitagorovem izreku))
Kolikšne so gostote magnetnega polja v ogliščih kvadrata s stranico
30 cm, katerega središče je v presečišču vodnikov? Po vsakem od
vodnikov teče tok 6 A. (16 T; 0 T; -16 T; 0 T)
Vem da gre za enačbo B= u(0) x I/ 2 x pi x r
u(0) je indukcijska enačba
Zanima me katero razdaljo r moram upoštevati in pa ali moram tokove sešteti (če da, kako (I1+I2 ali po pitagorovem izreku))
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Dolgo prazno tuljavo s premerom 14 cm, dolžino 80 cm in 400 ovoji
oklepa kratka tuljava s 1600 ovoji. Kolikšna napetost se inducira
med krajiščema kratke tuljave, če naraste tok skozi dolgo tuljavi
enakomerno v eni desetinki sekunde od 0 na 5 A?
Zanima me zakaj imam znan podatek o tuljavi z več navoji, saj ga ne potrebujem. Izračunal sem induktivnost tuljave z manj navoji (0,00387 H), potem pa pomnožil s tokom in delil s časom, dobim napetost 0,194 V
oklepa kratka tuljava s 1600 ovoji. Kolikšna napetost se inducira
med krajiščema kratke tuljave, če naraste tok skozi dolgo tuljavi
enakomerno v eni desetinki sekunde od 0 na 5 A?
Zanima me zakaj imam znan podatek o tuljavi z več navoji, saj ga ne potrebujem. Izračunal sem induktivnost tuljave z manj navoji (0,00387 H), potem pa pomnožil s tokom in delil s časom, dobim napetost 0,194 V
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
*Vezje sestavimo iz ene tuljave in dveh uporov. Tuljavo z
induktivnostjo 2,2 mH vežemo vzporedno z uporom R1 = 10 k.
Upor R2 = 2,0 k pa vežemo zaporedno z njima. Na vezje za 5,0 µs
priključimo enosmerni izvor z napetostjo 5,0 V. Kolikšna je napetost
na tuljavi 10 µs po tem, ko smo odključili izvor napetosti?
induktivnostjo 2,2 mH vežemo vzporedno z uporom R1 = 10 k.
Upor R2 = 2,0 k pa vežemo zaporedno z njima. Na vezje za 5,0 µs
priključimo enosmerni izvor z napetostjo 5,0 V. Kolikšna je napetost
na tuljavi 10 µs po tem, ko smo odključili izvor napetosti?
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Par namigov:
1. Skupna gostota magnetnega polja je vektorska vsota posameznih gostot zaradi vodnikov.
2. Ja, podatek o št. navojev kratke tuljave je odveč. Inducirana napetost je pač \(U_i=L\frac{dI}{dt}\). Ker tok narašča linearno, je odvod po času kar enak naklonu premice oz. \(\frac{\Delta I}{\Delta t}\), kar je identično tvojemu računu.
3. Tu bo treba nastaviti in rešiti diferencialno enačbo. Najlažje je delati z impedancami. Nadomestna impedanca vzporedno vezanih členov je:
\(Z^*=\frac{Z_1Z_2}{Z_1+Z_2}\).
Impedanca tuljave je \(Z_1=LD\), upora pa \(Z_2=R_1\), kar da:
\(Z^*=\frac{LR_1D}{LD+R_1}\)
Skupna impedanca vezja je tako:
\(Z=\frac{LR_1D}{LD+R_1}+R_2\),
pri čemer \(D\equiv\frac{d}{dt}\) pomeni diferencialni operator odvajanja po času.
Po Ohmovem zakonu je \(U=ZI\), kar bo osnova za zapis diferencialne enačbe.
1. Skupna gostota magnetnega polja je vektorska vsota posameznih gostot zaradi vodnikov.
2. Ja, podatek o št. navojev kratke tuljave je odveč. Inducirana napetost je pač \(U_i=L\frac{dI}{dt}\). Ker tok narašča linearno, je odvod po času kar enak naklonu premice oz. \(\frac{\Delta I}{\Delta t}\), kar je identično tvojemu računu.
3. Tu bo treba nastaviti in rešiti diferencialno enačbo. Najlažje je delati z impedancami. Nadomestna impedanca vzporedno vezanih členov je:
\(Z^*=\frac{Z_1Z_2}{Z_1+Z_2}\).
Impedanca tuljave je \(Z_1=LD\), upora pa \(Z_2=R_1\), kar da:
\(Z^*=\frac{LR_1D}{LD+R_1}\)
Skupna impedanca vezja je tako:
\(Z=\frac{LR_1D}{LD+R_1}+R_2\),
pri čemer \(D\equiv\frac{d}{dt}\) pomeni diferencialni operator odvajanja po času.
Po Ohmovem zakonu je \(U=ZI\), kar bo osnova za zapis diferencialne enačbe.
Re: FIZIKA, ELEKTRIČNI UPOR, TOK
Dva 5,0 F kondenzatorja povežemo vzporedno in ju nabijemo na
48,6 V. Nato ju povežemo preko 130 kΩ upora. Kolikšna je
impedanca vezja? Kolikšna je napetost na posameznem kondezatorju
60 minut po tem, ko smo ju povezali z uporom?
Če bi lahko mi to prosim razložili kako se to računa, nismo še povedali, pa moramo rešiti za domačo nalogo.
48,6 V. Nato ju povežemo preko 130 kΩ upora. Kolikšna je
impedanca vezja? Kolikšna je napetost na posameznem kondezatorju
60 minut po tem, ko smo ju povezali z uporom?
Če bi lahko mi to prosim razložili kako se to računa, nismo še povedali, pa moramo rešiti za domačo nalogo.