valovna dolžina svetlobe
valovna dolžina svetlobe
Če prav vem, lahko z mikroskopom vidiš "piksle" velike samo toliko, kot je valovna dolžina svetlobe. Zakaj to...a ne bi to morala potem biti valovna širina (ta pa ne obstaja)?
Obnasanja valovanja ne mores opisati tako enostavno - valovna dolzina je le informacija o frekvenci valovanja, od te je pa odvisno kako se bo valovanje obnasalo v interakciji s snovjo. Ocena, da ne vidis stvari manjsih od valovne dolzine je zelo priblizna.
Poglej: ko valovanje vpade na objekt z doloceno sirino, za njim ni ostre sence ampak se na robu valovu uklonijo (enostavno zato ker so valovi in ne t.i. "zarki"). Ce je objekt primerljive velikosti z valovno dolzino, se ta efekt zelo pozna in senca predmeta je zabrisana. Iste tezave imas pri gledanju skozi odprtino-resolucija je odvisna od velikosti odprtine.
Poglej: ko valovanje vpade na objekt z doloceno sirino, za njim ni ostre sence ampak se na robu valovu uklonijo (enostavno zato ker so valovi in ne t.i. "zarki"). Ce je objekt primerljive velikosti z valovno dolzino, se ta efekt zelo pozna in senca predmeta je zabrisana. Iste tezave imas pri gledanju skozi odprtino-resolucija je odvisna od velikosti odprtine.
Odvisno kaj je zate rdeca.
http://en.wikipedia.org/wiki/Color#Physics_of_color
http://en.wikipedia.org/wiki/Color#Physics_of_color
en link kjer piše o svetlobi in barvi
http://www.kvarkadabra.net/index.html?/ ... pojavi.htm zadnje uprašanje, "zakaj je nebo modro"
Zakaj je nebo modro? kvarkadabra.net
Odgovor je seveda preprost.
Svetloba se pri potovanju skozi plin malo razprši. Zanimiva lastnost sipanja svetlobe na molekulah v plinu je, da se v njih svetloba s krajšo valovno dolžino razprši bolj od tiste z daljšo. Tako sipanje imenujemo Rayleighevo in je značilno za primer, ko je valovna dolžina sipane svetlobe mnogo večja od dimenzije sipalca (v našem primeru molekule v zraku). Pri Rayleighevem sipanju se tako modra svetloba razprši bolj kot rdeča. Če posvetimo z belim žarkom (v beli svetlobi so vse barve zastopane enako) skozi plin, se iz njega najbolj razprši modra svetloba, zato žarek postaja vedno bolj rdečkast, plin pa je od daleč videti modrikast:
Z našim nebom se dogaja natanko isto. Na poti skozi atmosfero se modra sveloba siplje bolj kot rdeča. Modra barva neba ni torej nič drugega kot na molekulah v zraku razpršena sončna svetloba.
S tem pojavom si lahko razložimo tudi, zakaj je zahajajoče sonce rdeče. Ob sončnem zahodu je pot žarkov skozi atmosfero veliko daljša kot čez dan. Modra svetloba se razprši in v žarkih z zahajajočega Sonca ostane pretežno le še rdečkasta svetloba. Sonce zato ob zahodu vidimo rdeče. Poleg molekul zraka razpršijo svetlobo tudi razni prašni delci, ki se nahajajo v zraku. Le ti lahko svetlobo sipljejo različno, glede na to kako veliki so, in zato morda niti ne ubogajo frekvenčne odvisnosti za Rayleighevo sipanje. V glavnem pa velja, da so sončni zahodi in sončni vzhodi še posebno intenzivni po velikih vulkanskih izbruhih, ko se poveča število prašnih delcev v atmosferi. Barvni vzorci, ki jih vidimo pri posameznem sončnem zahodu pa so posledica skupnega učinka Rayleighovega sipanja in sipanja na prašnih delcih, ki se tedaj nahajajo v zraku.
Za najbolj natančne še nekaj podatkov:
Za tako imenovano "Rayleighevo sipanje" svetlobe na sipalcih, ki so manjši kot je valovna dolžina same svetlobe, velja, da je jakost sipanja obratno sorazmerna s četrto potenco valovne dolžine:
jakost sipanja je sorazmerna 1
---
l4
Valovna dolžina modre svetlobe je približno 420nm, rdeče pa 750 nm, zato se modra svetloba siplje približno 10 krat bolj od rdeče:
jakost sipanja modre
-----------------------------
jakost sipanja rdeče = ( lrdeča
---------
lmodra )4 = ( 750nm
---------
420nm )4 =10
(Jure Derganc in Jure Zupan)
http://www.kvarkadabra.net/index.html?/ ... pojavi.htm zadnje uprašanje, "zakaj je nebo modro"
Zakaj je nebo modro? kvarkadabra.net
Odgovor je seveda preprost.
Svetloba se pri potovanju skozi plin malo razprši. Zanimiva lastnost sipanja svetlobe na molekulah v plinu je, da se v njih svetloba s krajšo valovno dolžino razprši bolj od tiste z daljšo. Tako sipanje imenujemo Rayleighevo in je značilno za primer, ko je valovna dolžina sipane svetlobe mnogo večja od dimenzije sipalca (v našem primeru molekule v zraku). Pri Rayleighevem sipanju se tako modra svetloba razprši bolj kot rdeča. Če posvetimo z belim žarkom (v beli svetlobi so vse barve zastopane enako) skozi plin, se iz njega najbolj razprši modra svetloba, zato žarek postaja vedno bolj rdečkast, plin pa je od daleč videti modrikast:
Z našim nebom se dogaja natanko isto. Na poti skozi atmosfero se modra sveloba siplje bolj kot rdeča. Modra barva neba ni torej nič drugega kot na molekulah v zraku razpršena sončna svetloba.
S tem pojavom si lahko razložimo tudi, zakaj je zahajajoče sonce rdeče. Ob sončnem zahodu je pot žarkov skozi atmosfero veliko daljša kot čez dan. Modra svetloba se razprši in v žarkih z zahajajočega Sonca ostane pretežno le še rdečkasta svetloba. Sonce zato ob zahodu vidimo rdeče. Poleg molekul zraka razpršijo svetlobo tudi razni prašni delci, ki se nahajajo v zraku. Le ti lahko svetlobo sipljejo različno, glede na to kako veliki so, in zato morda niti ne ubogajo frekvenčne odvisnosti za Rayleighevo sipanje. V glavnem pa velja, da so sončni zahodi in sončni vzhodi še posebno intenzivni po velikih vulkanskih izbruhih, ko se poveča število prašnih delcev v atmosferi. Barvni vzorci, ki jih vidimo pri posameznem sončnem zahodu pa so posledica skupnega učinka Rayleighovega sipanja in sipanja na prašnih delcih, ki se tedaj nahajajo v zraku.
Za najbolj natančne še nekaj podatkov:
Za tako imenovano "Rayleighevo sipanje" svetlobe na sipalcih, ki so manjši kot je valovna dolžina same svetlobe, velja, da je jakost sipanja obratno sorazmerna s četrto potenco valovne dolžine:
jakost sipanja je sorazmerna 1
---
l4
Valovna dolžina modre svetlobe je približno 420nm, rdeče pa 750 nm, zato se modra svetloba siplje približno 10 krat bolj od rdeče:
jakost sipanja modre
-----------------------------
jakost sipanja rdeče = ( lrdeča
---------
lmodra )4 = ( 750nm
---------
420nm )4 =10
(Jure Derganc in Jure Zupan)
Re: valovna dolžina svetlobe
Nisem vedela kam naj zastavimto vprašanje, zato sem se odločila, da kar tukaj.![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
In sicer:
Izracunaj frekvencno obmocje vidne svetlobe!
In pa:
Z laserjem posvetimo na tablo, na kateri se pojavi pika svetlobe. Pravokotno
na lasersko svetlobo postavimo uklonsko mrezico s 670 rezami na milimeter,
tako da se na tabli poleg prvotne pike pojavijo se dodatne pike. Koliksna je
valovna dolzina laserske svetlobe, ce je kot med premico skozi uklonsko mrezico
in prvotno piko, in premico skozi mrezico in prvo dodatno piko, 25?
Hvala
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
In sicer:
Izracunaj frekvencno obmocje vidne svetlobe!
In pa:
Z laserjem posvetimo na tablo, na kateri se pojavi pika svetlobe. Pravokotno
na lasersko svetlobo postavimo uklonsko mrezico s 670 rezami na milimeter,
tako da se na tabli poleg prvotne pike pojavijo se dodatne pike. Koliksna je
valovna dolzina laserske svetlobe, ce je kot med premico skozi uklonsko mrezico
in prvotno piko, in premico skozi mrezico in prvo dodatno piko, 25?
Hvala
Re: valovna dolžina svetlobe
1) Verjetno predpostavljajo da poznas obmocje v skali valovnih dolzin (to je nekako splosna izobrazba, da ves vsaj priblizno). Potem samo izracunas za mejne vrednosti.
2) Najbrz imas kje zapisano kar formulo. Drugace lahko pa nacrtas kdaj imata zarka s sosednjih dveh rez zamik ene valovne dolzine in dobis
\(\frac{\lambda}{d}=\sin\phi\)
2) Najbrz imas kje zapisano kar formulo. Drugace lahko pa nacrtas kdaj imata zarka s sosednjih dveh rez zamik ene valovne dolzine in dobis
\(\frac{\lambda}{d}=\sin\phi\)
Re: valovna dolžina svetlobe
To je meni čisto jasno da je skala valovnih dolžin od 380nm do 750 nm. Vendar ne vem kakšna je formula za frekvenčno območje, saj na predavanjih povemo zelo malo.
Re: valovna dolžina svetlobe
Kaj pa \(c=\lambda\nu\)? Ta je osnovnosolska.
Re: valovna dolžina svetlobe
To je pa tako ko ene fizika nikoli ni zanimala in imamo odpor do nje. Hvala za odgovore, verjetno je bolje za drugič če sem tiho kot da nekdo misli da sem neumna. Lp
Re: valovna dolžina svetlobe
Zato je ta forum tukaj, da se razcisti take stvari, pa naj bo se tako trivialno vprasanje.
Drugace mocno dvomim da imas odpor do fizike, samo ne smes jo gledat kot kupcek formul ampak gledas formule le kot matematicni zapis necesa logicnega kar ves iz vsakdanjega zivljenja. Ce predavatelj ne pospremi vsakega zakona in zveze z razlago pomena, potem pa res ostane le se vstavljanje stevilk v neke simbole. Samo to potem ni fizika ampak krizanka.
Drugace mocno dvomim da imas odpor do fizike, samo ne smes jo gledat kot kupcek formul ampak gledas formule le kot matematicni zapis necesa logicnega kar ves iz vsakdanjega zivljenja. Ce predavatelj ne pospremi vsakega zakona in zveze z razlago pomena, potem pa res ostane le se vstavljanje stevilk v neke simbole. Samo to potem ni fizika ampak krizanka.
Re: valovna dolžina svetlobe
Aniviller, ta je tako resnična da kar zažiga. "Vstavljanje številk v simbole", BRAVO!Aniviller napisal/-a:Zato je ta forum tukaj, da se razcisti take stvari, pa naj bo se tako trivialno vprasanje.
Drugace mocno dvomim da imas odpor do fizike, samo ne smes jo gledat kot kupcek formul ampak gledas formule le kot matematicni zapis necesa logicnega kar ves iz vsakdanjega zivljenja. Ce predavatelj ne pospremi vsakega zakona in zveze z razlago pomena, potem pa res ostane le se vstavljanje stevilk v neke simbole. Samo to potem ni fizika ampak krizanka.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
![Cool 8)](./images/smilies/icon_cool.gif)
Re: valovna dolžina svetlobe
Barve zaznavamo kakor je pač opisano v zgornjih postih, vendar bi rad postavil vprašanje:
žarek svetlobe od rdečega do vijoličastega bi lahko bil sestavljen iz elementov, katerih rotacija bi lahko bila od npr 90 stopinj levo do 85 stopinj desno (0 stopinj bi pomenilo, da se element vrti v smer opazovalca).
Prehod iz ene barve v naslednjo bi pomenil, da se kot rotacije spreminja.
Lahko pomislimo na več kroglic, postavljene v pare (ena bi vrtela v smeri urinega kazalca 90 stopinj levo, ena bi vrtela obratno od urinega kazalca 90 stopinj levo, naslednji dve s.u.k. 89 l. in o.u.k. 89 l., naslednji dve s.u.k. 88 l. in o.u.k. 88 l.,.......zadnje s.u.k. 70 desno in o.u.k. 70 desno,.... s.u.k. 89 d in o.u.k. 89 d.).
žarek svetlobe od rdečega do vijoličastega bi lahko bil sestavljen iz elementov, katerih rotacija bi lahko bila od npr 90 stopinj levo do 85 stopinj desno (0 stopinj bi pomenilo, da se element vrti v smer opazovalca).
Prehod iz ene barve v naslednjo bi pomenil, da se kot rotacije spreminja.
Lahko pomislimo na več kroglic, postavljene v pare (ena bi vrtela v smeri urinega kazalca 90 stopinj levo, ena bi vrtela obratno od urinega kazalca 90 stopinj levo, naslednji dve s.u.k. 89 l. in o.u.k. 89 l., naslednji dve s.u.k. 88 l. in o.u.k. 88 l.,.......zadnje s.u.k. 70 desno in o.u.k. 70 desno,.... s.u.k. 89 d in o.u.k. 89 d.).
Re: valovna dolžina svetlobe
ROTFLMAOosf napisal/-a:žarek svetlobe od rdečega do vijoličastega bi lahko bil sestavljen iz elementov, katerih rotacija bi lahko bila od npr 90 stopinj levo do 85 stopinj desno (0 stopinj bi pomenilo, da se element vrti v smer opazovalca).
Re: valovna dolžina svetlobe
Barve zaznavamo kakor je pač opisano v zgornjih postih, vendar bi rad postavil vprašanje:
žarek svetlobe od rdečega do vijoličastega bi lahko bil sestavljen iz elementov, katerih rotacija bi lahko bila od npr 90 stopinj levo do 85 stopinj desno (0 stopinj bi pomenilo, da se element vrti v smer opazovalca).
Prehod iz ene barve v naslednjo bi pomenil, da se kot rotacije spreminja.Lahko pomislimo na več kroglic, postavljene v pare (ena bi vrtela v smeri urinega kazalca 90 stopinj levo, ena bi vrtela obratno od urinega kazalca 90 stopinj levo, naslednji dve s.u.k. 89 l. in o.u.k. 89 l., naslednji dve s.u.k. 88 l. in o.u.k. 88 l.,.......zadnje s.u.k. 70 desno in o.u.k. 70 desno,.... s.u.k. 89 d in o.u.k. 89 d.).
žarek svetlobe od rdečega do vijoličastega bi lahko bil sestavljen iz elementov, katerih rotacija bi lahko bila od npr 90 stopinj levo do 85 stopinj desno (0 stopinj bi pomenilo, da se element vrti v smer opazovalca).
Prehod iz ene barve v naslednjo bi pomenil, da se kot rotacije spreminja.Lahko pomislimo na več kroglic, postavljene v pare (ena bi vrtela v smeri urinega kazalca 90 stopinj levo, ena bi vrtela obratno od urinega kazalca 90 stopinj levo, naslednji dve s.u.k. 89 l. in o.u.k. 89 l., naslednji dve s.u.k. 88 l. in o.u.k. 88 l.,.......zadnje s.u.k. 70 desno in o.u.k. 70 desno,.... s.u.k. 89 d in o.u.k. 89 d.).